Ne pare rau, perioada de dezbatere a acestei teme a expirat
26 May 2015, 11:42
#1
0
Din păcate nu am reușit să citesc toate comentariile, de aceea îmi cer scuze din start dacă reabordez capitolul: postări / reacții pe conturile oficiale ale politicienilor. Recunosc cu indignare că sunt nevoită să scriu în fiecare zi cel puțin două știri despre ceea ce postează consilierii unui sau altui politician pe conturile care au bifa ”oficial”.
Nu înțeleg de ce noi, jurnaliștii trebuie să alimentăm această tendință a lor spre comoditatea de a nu mai ieși în public, acolo unde noi le-am putea adresa mult mai multe întrebări. În lista dezavantajelor (ale mele cel puțin) e și faptul că uneori depui efortul de a cere reacția / comentariul cuiva. Îl obții, îl scrii, îl publici, iar peste 15 minute apare și ”pe contul de facebook al cuiva-lui”.... și atunci s-a zis cu citarea. Or cititorul presei online este în mare parte și utilizatorul de facebook și atunci care-i rostul să-i dublezi informația (aaaa da... poate nu toți primesc notificări de la cutare sau cutare politician)
Pentru a repara această greșeală A NOASTRĂ, simt nevoia unei ”înțelegeri de cartel” între instituțiile de presă. Dar scepticismul mă depășește.... :(
18 May 2015, 10:43
#2
0
Sunt de acord cu Daniela Donici în ceea ce privește greșelile pe care le comit jurnaliștii în elaborarea unei strategii de SM. Titlurile ”șocante„ și „incredible” nu mai sunt o strategie adecvată, mai ales dacă e să vorbim despre un utilizator mass media mai „educat” (dacă îi putem spune așa). La un anumit moment pot presupune că generează accesări, nu însă și interactivitate.
Dumitru, mulțumesc pentru întrebare :) E destul de complicat să spun că o sursă anumită prevalează, e mai degrabă un mix - rețele sociale, sit-uri de știri, TV, persoane din domeniu etc. Astfel tabloul e totuși mai amplu și multilateral (nu-mi permit să spun că e mai aproape de realitate, deși aș vrea să fie așa...)
13 May 2015, 17:54
#3
+2
1. Presa greșește exact acolo unde greșesc brandurile comerciale, generând doar postări comerciale, adică care direct vor duce spre site, generând trafic. Din cauza acestui fapt avem imagini practic obscene și blurate sau titluri șocant de bombă. Asta se trage de la epoca billboardurilor când trebuie să șochezi, să ieși în evidență, doar că social media e total diferită. Nu utilizează posibilitățile social media la nivel de canale (numărate pe degete, cred că facebook și ok bate toate topurile), cât și instrumente pe aceste platforme (clasicele linkuri și imagini cu watermark din cap până în picioare). Utilizatorul din SM a obosit de această modalitate de cumpărare a atenției. Instituția media care va construi strategia de Social Media corect, va construi relații corect și va alege o gamă mai largă de canale acea instituție va anula concurența și va genera calitate.
2. În social media toți sunt egali și toți sunt umani, așa au fost construite canalele și așa lucrează, respectiv cine binevoiește să respecte, are succes, cine nu, la revedere. Presa nu intră în dialog pe social media, nu face content video destinat doar social media (cu specific și mărimea potrivită), nu generează campanii și content viral, nu postează proiecte foto/video destinate SM. De exemplu. instituția media care va genera hashtag-uri virale pentru orice problemă/eveniment și le va promova pe Instagram va obține cu ușurință imagini create special pentru ei, dar pentru aceasta utilizatorii trebuie premiați în calitate de „reporteri” și instituția se va gândi la recompensă (de ex. Localsmd postează un set de imagini cu același hashtag, săptămânal pe site). Instituțiile media trebuie să analizeze real care sunt posibilitățile Social Media la nivel de instrumente, pentru că discutăm despre un marketing corelat cu IT, care poate avea succes real.
3. Preluarea de poze de pe facebook este un lucru ce ține de comunitatea în care se află jurnalistul și aici probabilitatea obiectivă de a atinge un subiect e limitată de nr de oameni pe care-i poate urmări, respectiv, aș sugera ca instituția să vină cu invitații în fața utilizatorilor și aceștia să le expedieze. Să fie activi. Să fie prezenți. Să ironizeze. Să abordeze subiectele internaționale. Să ceară părerea. Să comenteze cu reply la comentarii. Dacă instituția a sărit în această mare, trebuie să se învețe să înoate,
14 May 2015, 11:03 #3
0
Daniela Donici, mersi pentru un comentariu util. Vreau să te rog să ne spui mai multe despre aceste hashtaguri. Fiind specialist în social media, ai putea să ne oferi câteva exemple. Pentru mulți dintre noi, jurnaliști mai ales, hashtagurile sunt de pe altă planetă. Cu ce ne-ar putea ajuta ele. Cum le putem utiliza ca să aducem audiență nouă pe site-urile de știri?
12 May 2015, 23:12
#4
0
Personal, nu am realizat ştiri doar din inforamţii postate de politicieni pe reţelele de socializare, însă consider că jurnaliştii trebuie să verifice toate informaţiile şi să-l întrebe dacă într-adevăr el a fost persoana care a postat imaginile sau acele informaţii. Sunt cazuri în care profilurile sunt false şi au menirea de a denigra o persoană. I
12 May 2015, 11:15
#5
0
Partea proastă e că Facebook folosește algoritmi pentru a-ți personaliza feed-ul, ceea ce duce la asta: http://news.sciencemag.org/social-sciences/2015/05/facebook-keeping-you-political-bubble
11 May 2015, 16:33
#6
0
E bine sa fii informat, doar ca n-ar strica sa fii informat corect ;)
Informațiile colectate pe rețele de socializare - mai întâii verificate și apoi "scoase" ca fiind Oficiale. Nu știu, lipsa unor subiectelor de știre serioase sau simpla necesitate de a scrie Ceva , impun unui jurnaliști sa recurgă la asa zisa "momeala" fie ea politica, sociala sau de ordin cultural dar uneori chiar te dezamăgesc rău.
Ca simplu cititor, atunci când vezi dezmințiri sau știrea noua o neaga pe cea veche, înțeleg ca data viitoare nu mai accesez sursa :))))
11 May 2015, 15:33
#7
+3
Informatiile apărute pe reţelele de socializare pot "naşte" materiale jurnalistice doar dacă acestea sunt documentate foarte bine.
Recent portalul www.moldovacurata.md a publicat articolul FOLOSIREA MAŞINILOR DIN UNGHENI ÎNTREŢINUTE DIN BANI PUBLICI AR PUTEA AJUNGE DIN NOU ÎN VIZORUL CNI. Materialul a fost conceput după ce un blogger a postat pe o reţea de socializare o imagine a maşinii de serviciu a primăriei oraşului Ungheni, care era parcată în faţa unui hipermarket din oraşul Iaşi, România.
Moldova Curată a documentat cazul, iar primarul de Ungheni a explicat prezenţa autoturismului în locul respectiv. Ulterior, Moldova Curată a sesizat Comisia Naţională de Integritate care va examina cazul.
http://www.moldovacurata.md//news/view/folosirea-masinilor-din-ungheni-intretinute-din-bani-publici-ar-putea-ajunge-din-nou-in-vizorul-cni
12 May 2015, 22:19 #7
0
Lilia Zaharia, dar voi verificați absolut tot ce se publică pe facebook sau sunt și cazuri în care aveți încredere în informațiile postate pe această rețea de socializare. Spre exemplu identitatea unui politician, o verificați?!
11 May 2015, 15:26
#8
+2
1. Presa greșește pentru că nu verifică informația apărută pe rețelele de socializare.
2. Jurnaliștii trebuie să ia în calcul subiectivismul celor ce plasează anumite informații, fiecare publică doar ceea ce le convine, de aceia trebuie să respecte regula celor 3 surse mereu.
3. Mass-media trebuie să utilizeze această informație ce apare pe rețelele de socialiazare, dar, doar ca un punct de pornire spre scrierea unui material.
11 May 2015, 15:58 #8
0
Svetlana, ce părere ai despre titlurile șocante, utilizate pe rețelele de socializare pentru a atrage trafic? Sunt ele acceptabile?
11 May 2015, 14:57
#9
+2
Din păcate sunt totalmente dezamăgit în ceea ce reprezintă mass-media în ziua de azi. Tendința este de a privi mai mult decât a citi, privitul având tendința de a crește din ce în ce mai mult. Dar aici ne confruntăm cu 2 dileme:
1. Știrile cu content video sunt destul de slăbuț create și nu prea merită văzute.
2. Cele fără content video sunt destul de ignorate, cel puțindin punctul meu de vedere.
De vină sunt cadrele didactice învechite care încă mai consideră metodologia predării de acum 40 de ani viabilă și în zilele noastre.
Dar ca să revenim la subiect:
1. Nu prea cred că presa greșește atunci când interacționează cu rețelele de socializare, atunci când postează știri. Problema ar fi preluarea bârfelor sau subiectelor de pe acestea fără a face o cercetare concretă a sursei.
2. Cum spuneam și mai sus este nevoia de a fi sigur de sursă și subiectul abordat.
3. Ar putea să o utilizeze pentru informații externe în mod special, dar de multe ori multe lucruri nu apar la TV și degeaba pot fi luate subiecte de pe rețelele de socializare dacă politica editorială nu te lasă să abordezi subiectul că cică ar fi comercial sau nu ar aduce rating.
11 May 2015, 15:48 #9
0
Lucian, cum ar putea presa, în viziunea ta, să beneficieze de rețelele sociale? În ultima perioadă site-uri de gen facebook aspiră traficul care odinioară revenea site-urilor de știri. Pe tine ce te-ar face să intri pe site să verifici titlurile, dar nu pe facebook? Asta i-ar ajuta pe publisheri.
11 May 2015, 13:11
#10
+2
Pe lîngă site-urile specializate de știri, eu obișnuiesc să mă informez inclusiv de pe News feed pe Facebook. Pentru mine e foarte clar că atunci cînd accesez un site de știri, aștept informație .Pe facebook încă cred că o simplă plasare a titlului și link spre pagina cu știrea nu este suficient. Facebook e o platformă potrivită pentru interacțiune și comunicare. Eu mă aștept să găsesc un îndemn spre discuții, comentarii, opinii etc. Acestea, apropo, pot fi și o sursă de noi informații. Există persoane care consideră mai potrivit să comenteze o știre pe facebook decît direct pe site. Deci, eu aș saluta interacțiunea cu cititorii pe facebook, nu doar plasare de știri.
11 May 2015, 16:10 #10
0
Lena Petruți, Care e sursa de informare care prevalează. De ce ?